Umesto dobre kondicije, prehlada - NE PRETERUJTE S VEŽBANJEM TOKOM JESENI I ZIME
Preterano vežbanje tokom hladnijih meseci nije dobro za naš imunitet
26.10.2022
ZdravljeLekari upozoravaju da je najvažnije odmah prepoznati problem i tražiti pomoć što pre
podeli vest:
Na svakih 20 minuta u Srbiji jedna osoba doživi moždani udar. Statistika kaže da svake godine moždani udar u našoj zemlji doživi između 20.000 do 25.000 ljudi. Da stvar bude gora, sve više mladih je na udaru.
Neurološkinja prof. dr Aleksandra Pavlović je u "Uranku" na K1 televiziji objasnila šta je razlog ovoj sumornoj statistici i gde smo zakazali u preventivi, ali i u kojoj meri pandemija kovida dodatno pogoršala situaciju.
Preterano vežbanje tokom hladnijih meseci nije dobro za naš imunitet
26.10.2022
ZdravljeCrno-beli se priključili akciji u mesecu borbe protiv raka dojke
24.10.2022
Time Out- Moždani udar je prekid dotoka krvi u mozak. Bilo od zapušenja okluzije krvnog suda, što je najčešći slučaj, bilo zbog pucanja krvnog suda kada se krv izliva u to fino moždano tkivo. Ova prva situacija se viđa u 85 odsto slučajeva, a druga u 15 odsto slučajeva. Krajnji ishod je isti, moždano tkivo ne dobija vrlo važne supstance kiseonik, glukozu, važne masne kiseline... U roku od nekoliko minuta dolazi do odumiranja nervnih ćelija. Tu je zaista važan svaki trenutak, svaki minut. Mi imamo "prozor“ u okviru četiri i po sata, a on se danas sve više proširuje. Ako osoba sa moždanim udarom brzo dođe u bolnicu, može da dobije terapiju za razbijanje tromba. Ali čak i ako kažemo da postoji taj vremenski period, trebalo bi da budemo svesni da je svaki minut važan. Ako damo lek dva sata od nastanka smetnji, to je mnogo bolje nego posle tri sata - objasnila je dr Pavlović u “Uranku” na K1 televiziji.
Foto: Pixabay.com
Ona je otkrila šta možemo sami da uradimo da bi se na neki način smanjile posledice moždanog udara.
- Prva stvar je da se prepozna osoba koja to doživljava. Ono što možemo dok čekamo Hitnu pomoć, ako je to moguće, je da izmerimo krvni pritisak. To je vrlo važna informacija. Vrlo je važno od te osobe saznati, ako može da komunicira, koje lekove uzima, koje bolesti ima... jer nas to usmerava kako će teći lečenje te bolesti. Najvažnije je odmah prepoznati problem i odmah tražiti pomoć. Postoje tipični znaci akutnog moždanog udara. Najčešće se oduzme ili potpuno oslabi jedna polovina tela (ruka, noga, lice), izgubi se moć govora. Može da se izgubi vid u jednom oku ili u oba oka, osoba može da se tetura ili ne može da hoda. Može da se javi izuzetno jaka glavobolja sa povraćanjem. To su najvažniji simptomi - rekla je doktorka.
Foto: K1info
Pavlović je objasnila i šta prethodi moždanom udaru i šta je potrebno da uradimo u tom trenutku.
- Ono što prethodi je mini moždani udar ili šlog. U stvari to se zove tranzitorni hemijski atak iliti TIA i to stanje može da se prepozna nedelju do dve, pre samog moždanog udara. Tu su slične smetnje ali prolazne. Traju pet do petnaest minuta, a po definiciji do sat vremena. To što se javilo i prošlo ne znači da je dobro. Dobro je u tom trenutku, ali može da bude najava nekog sledećeg događaja koji može da bude trajan i da ostavi neke ozbiljnije posledice. Ta situacija je idealna šansa da reagujemo i na vreme potražimo pomoć - rekla je dr Pavlović u “Uranku” na K1 televiziji.
Stručnjaci u Britaniji objavili izveštaj o zdravlju muškaraca i o bolestima koje su najrasprostranjenije... i došli do zanimljivih otkrića
25.10.2022
ZdravljeJedno od naših omiljenih jela, za koje verujemo da je zdravo, zapravo "ubija" srce
24.10.2022
ZdravljePrema doktorkinim rečima traženje uzroka se zove primarna prevencija i da su najčešći uzroci moždanog udara stvari na koje možemo da delujemo.
- To su u stvari neke druge bolesti i stanja. Recimo: povišen krvni pritisak, povišen šećer i masnoće, neke srčane bolesti, naročito aritmija, pušenje, prekomerna upotreba alkohola... To su faktori rizika koji dovode i do kardiovaskularnih, ali i do cerebrovaskularnih bolesti. Na njih možemo da delujemo pa kažemo da su promenjljivi odnosno korektibilni. Postoje i one stvari na koje ne možemo da delujemo: starenje, etnička pripadnost, pol - jer su muškarci u nešto većem riziku. Poslednjih godina se mnogo priča i o tim netradicionalnim faktorima rizika gde su stres (akutni i hronični), zagađenje vazduha, neobičan ritam srca... To još uvek nije ušlo u preporuke ali mnogo dokaza postoji da je to jako važno. Ako povedemo računa o zdravlju, u izvesnoj meri možemo da smanjimo rizik od moždanog udara, a možemo da smanjimo šansu da on bude veliki i devastirajući. Problem kod moždanog udara je što ga jedan broj bolesnika ne preživi, a bar jedna trećina ljudi ga preživi ali im ostanu ozbiljna oštećenja, invaliditet (fizički ili motorni). Onda oni zavise od pomoći drugih ljudi. Nikada ili retko mogu da se vrate u svoje prethodno stanje aktivnosti. Bitno je sprečiti smrtni ishod, ali je bitno sprečiti i invaliditet - rekla je doktorka.
Foto: Unsplash.com
Naši i svetski neurolozi su istraživali i otkrili da je trećina pacijenata obolelih od korone imala neki od neuroloških simptoma, pa se tu navodi gubitak svesti, uznemirenost, vrtoglavica, glavobolja, razne promene stanja svesti. Ono što posebno zabrinjava je mogućnost moždanog udara u postkovid periodu i to sve više kod mladih.
Neurološkinja prof. dr Aleksandra Pavlović je objasnila šta se to desilo za ove dve godine.
- Kada je reč o samom kovidu prepoznato je da on podiže rizik za dobijanje moždanog udara. Pet odsto ljudi u akutnoj fazi kovida, čak i oni sa blažom kliničkom slikom kovid infekcije, mogu da dožive moždani udar. Rezultati su dva puta viši od onih koji se očekuju u toj populaciji. Učestalost moždanog udara kod mlađih ljudi se zapravo uporno povećava iz godine u godinu, ne samo kod nas nego i u svetu. Pet do deset odsto ljudi koji dožive moždani udar mlađi su od 50 godina po ranijim statistikama. Danas je taj procenat 15 odsto. Možemo da kažemo da je taj broj kod mlađe populacije rastao i pre kovida - objasnila je doktorka.
Različiti mirisi mogu delovati kao antistres terapija, eterična ulja popravljaju raspoloženje, smanjuju brige i nesanicu
23.10.2022
ZdravljeČuveni doktor bio je gost u emisiji “Ako progovorim” na K1 televiziji
23.10.2022
ZdravljeNa piranje zašto je to tako, ona je odgovorila:
- Jedan od odgovora je da i učestalost drugih bolesti koje dovode do moždanog udara zapravo rastu u toj mlađoj populaciji. Neki misle da one stvari koje ne bole treba da se zanemaruju, a to je pogrešno. Tek ćemo videti šta će se dešavati u narednom periodu. Mislim da ćemo tek za nekoliko godina da vidimo prave efekte pandemije kovida. Virus je takav da nije čudo što su se viđale svakakve komplikacije u akutnoj i postakutnoj fazi. Javlja se i moždana magla, to nije nešto za šta mi ne znamo, viđali smo to i ranije i kod raznih drugih bolesti. Javljaju se i druge bolesti i to je erupcija smetnji koje su nastajale kako su ljudi preživljavali kovid - objasnila je doktorka Pavlović.
Gost emisije "Vikend na K1" bila je nutricionistkinja Ana Banduka Todorović
23.10.2022
ZdravljeZa skidanje viška kilograma prvenstveno vam je potreban dobar plan
23.10.2022
MozaikOna je dodala da je ranije tipičan pacijent sa moždanim udarom imao 72 godine , a to je sada neka srednovečna populacija između 45 i 65 godina.
- Kod ljudi koju su mlađi tražimo ređe uzroke moždanog udara. Kovid je napravio najveće probleme sa trombozom. Važno je znati da mlađe osobe imaju povišene klasične faktore rizika od moždanog udara. Ne jede se kvalitetno, ne leči se pritisak, ne leči se šećerna bolest, nema dovoljne fizičke aktivnosti, pušenje, alkohol... U suštini veliki broj mlađih ljudi ima te bolesti koje ima i starija populacija, a tu je šansa za prevenciju sjajna. Zdravstvene promene koje ne vidimo i ne osećamo imaju tendenciju da se skupljaju, akumuliraju, tokom godina i decenija. Što se veća masa tih promena skupi, onda je veća šansa da se ispolje razni problemi: kognitivni pad, teškoće prilikom hoda, koordinacija, problemi sa kontrolom mokrenja, i razni drugi problemi koji dovode do invaliditeta kada zavisimo od pomoći drugih ljudi - rekla je profesorka Pavlović u “Uranku” na K1 televiziji.
Nije svaki bol u grudima znak da imate srčani udar, može da bude i napad panike
23.10.2022
ZdravljePriuštite svom telu život bez bola, makar s vremena na vreme
23.10.2022
ZdravljeDr Milutin Kostić kaže da ljudi često bez konsultacije sa lekarom uzimaju sedative, ali i da lekari "olako" prepisuju lekove
22.10.2022
SrbijaNovi način vežbanja ima sve više poklonika i u Srbiji
22.10.2022
ZdravljePre nekoliko godina roker je izabrao gde će biti sahranjen...
05.09.2024
SudbineNebojša je bio osnivač romske redakcije na radiu Sombor, gde je svojim emisijama pronosio lepotu romske muzike i priče
05.09.2024
SudbineTačno vreme kada će Borino telo danas biti u Čačku je neizvesno, ono zavisi od papirologije
05.09.2024
SudbineOd Bore se i danas opraštaju brojne kolege, prijatelji, fanovi širom Srbije
05.09.2024
SudbineNajviše uloga, preko četrdeset, odigrala je na scenama svoje kuće, u Jugoslovenskom dramskom pozorištu
04.09.2024
SudbineBora Čorba je umro u bolnici u Ljubljani
04.09.2024
SudbinePostoji grupa ljudi koja nas prati na svakom koncertu, oni su toliko verni..., govorio je legendarni Bora Đorđević
04.09.2024
SudbineBrnabić kaže da je odrasla uz pesme Riblje čorbe i da su Bora Đorđević i njegova grupa obeležili živote cele njene generacije
04.09.2024
SudbineOn je rekao da Ujedinjeno Kraljevstvo neće nastojati da se ponovo pridruži EU pod njegovim vođstvom
pre 4 sata
SvetSankcije protiv Rusije će prema njegovim rečima trajati zauvek, ili, "bolje rečeno, sve do sloma SAD tokom neizbežnog novog građanskog rata"
pre 5 sati
SvetHarijeva prabaka Elizabeta preminula je 2002. godine kada je imala 102 godine
pre 5 sati
SvetNa licu mesta su dve ekipe Hitne pomoći
pre 5 sati
BeogradRazgovor sa građanima trajao je danas više od 6 sati...
pre 12 sati
SrbijaBiološki fakultet po definiciji jeste fakultet koji brani biodiverzitet, kazala je Babićeva
pre 6 sati
SrbijaPrve demonstracije protiv imenovanja Barnijea počele su jutros u nekoliko gradova Francuske
pre 6 sati
SvetKako navodi Serbia live Novi Sad, pala je terasa za koju je 'JKP Stan' konstatovao da ne može ništa da učini
pre 6 sati
HronikaHarijeva prabaka Elizabeta preminula je 2002. godine kada je imala 102 godine
pre 5 sati
SvetGrupu "Riblja čorba" osnovao je 15. septembra 1978. godine, koja je postala vrlo popularna tokom sledećih nekoliko meseci
pre 8 sati
SudbineGlavne promene uključuju uvođenje Evropskog sistema ulaska/izlaska (EES) i Evropskog sistema informacija i autorizacije putovanja (ETIAS)
pre 7 sati
DruštvoČitavi "vrtovi" saksija na parking mestima i ispod drveća biće uklonjeni, navodi se u memorandumu gradskih vlasti
pre 9 sati
SvetEvo koje preglede možete da obavite
pre 10 sati
BeogradMožete je jesti za doručak ili večeru, a praktična je i za obrok za poneti
pre 19 sati
Gurmanlook
Ostavite komentar